פנינה שידרה בשפת ה"מורס"
הקשר הרב דורי- התלמידים מאיה סידיס וניצן מוטעי מביאים את סיפורה של פנינה סלע בת ה 86.
פנינה נולדה בפולין – סרביה, בעיר נובה סליצה, בשנת 1930. שמה לפני נישואיה היה אקרמן. היא עלתה לישראל בשנת 1944.
כשעלינו לארץ. היו לנו סבא וסבתא בישראל. היינו בעליית הנוער בקיבוץ. שם גם למדנו. בבית הספר למדתי בקבוצת מעלה החמישה היו שם הרבה ילדים עולים מפולין וגרמניה. היינו צריכים לדבר רק עברית לא הרשו לנו לדבר בשפה אחרת. אני לא ידעתי עברית, אז לא הייתה לי ברירה ולכן למדתי תוך חצי שנה עברית. אני זוכרת, , כשגמרנו ללמוד כל יום, כל אחד הלך לצריפו ועשה שיעורים.
בבית הספר למדנו: עברית, היסטוריה וגאוגרפיה, בעיקר היה מעניין ללמוד את השפה העברית. אחרי צהריים ובחגים היינו רוקדים ומטילים.
אני זוכרת, שבזמן המלחמה – מלחמה עם הערבים, למדתי את שפת הקוד "מורס" ובלילה העירו אותי הרבה פעמיים בכדי להתקשר, התקשרתי לעוד ישובים מסביב ןהייתי מעבירה את ההודעות, כי הייתה מלחמה עם הערבים.
פנינה מספרת על משחקי ילדות שהיא זוכרת: "פעם אני זוכרת ששיחקנו את המשחק "צכן", חמש אבנים, היינו מקפיצים את האבנים ותופסים. היינו מסמנים מרובע על הרצפה וקפצנו, למשחק הזה קראו "פולסטניק" , זה משחק ה"קלס".
קשר רב דורי
עם התלמידים מתעדים סיפור
העשרה
יהדות סרביה: "יהדות סרביה היא אחת הקהילות היהודיות הגדולות בין קהילות יהדות יוגוסלביה לשעבר שבבלקן…הקהילה התפתחה מאוד לפני ואחרי מלחמת העולם הראשונה, עם קבלת האוטונומיה הדתית, הוקמו מוסדות חינוך ובתי כנסת של הקהילות האשכנזית והספרדית ומספר היהודים במדינה עלה. בשנת 1890 היו בסרביה כ-2,600 יהודים ובשנת 1939 היו בבלגרד, הבירה, כ-10,400 יהודים, כ-1,200 מהם אשכנזים וכ-8,500 מהם ספרדים.
במחוז קוסובו שבין מלחמת העולם הראשונה למלחמת העולם השנייה כ-500 יהודים בערים פרישטינה, קוסובסקה מיטרוביצה. כמעט כל יהודי קוסובו נרצחו במהלך השואה. רובם של יהודי סרביה נספו במהלך השואה ואלו שנותרו עלו ברובם למדינת ישראל. הפרטיזנים הקומוניסטים בהנהגת טיטו נתנו מקלט ליהודים, ויהודים רבים לחמו בשורותיהם. כיום יש בסרביה כ-1,000 יהודים, בעיקר בבלגרד הבירה". ויקיפדיה
קוד מורס: "קוד מורס הוא קוד עבור שיטות תקשורת קולית או חזותית בינאריות – שיטות שידור בהן יש שני מצבים: דולק וכבוי. הקוד פותח על ידי סמואל מורס ואלפרד וייל במהלך שנות השלושים של המאה ה-19. קוד המורס הבינלאומי שבו נעשה שימוש ברוב חלקי העולם נקבע בשנת 1851."
תשע"ו
מורה מוביל תכניתיוני קונר
מילון
יהדות סרביהיהדות סרביה היא אחת הקהילות היהודיות הגדולות בין קהילות יהדות יוגוסלביה לשעבר שבבלקן...הקהילה התפתחה מאוד לפני ואחרי מלחמת העולם הראשונה, עם קבלת האוטונומיה הדתית, הוקמו מוסדות חינוך ובתי כנסת של הקהילות האשכנזית והספרדית ומספר היהודים במדינה עלה. בשנת 1890 היו בסרביה כ-2,600 יהודים ובשנת 1939 היו בבלגרד, הבירה, כ-10,400 יהודים, כ-1,200 מהם אשכנזים וכ-8,500 מהם ספרדים. במחוז קוסובו שבין מלחמת העולם הראשונה למלחמת העולם השנייה כ-500 יהודים בערים פרישטינה, קוסובסקה מיטרוביצה. כמעט כל יהודי קוסובו נרצחו במהלך השואה. רובם של יהודי סרביה נספו במהלך השואה ואלו שנותרו עלו ברובם למדינת ישראל. הפרטיזנים הקומוניסטים בהנהגת טיטו נתנו מקלט ליהודים, ויהודים רבים לחמו בשורותיהם. כיום יש בסרביה כ-1,000 יהודים, בעיקר בבלגרד הבירה.
קוד מורס
קוד מורס הוא קוד עבור שיטות תקשורת קולית או חזותית בינאריות - שיטות שידור בהן יש שני מצבים: דולק וכבוי. הקוד פותח על ידי סמואל מורס ואלפרד וייל במהלך שנות השלושים של המאה ה-19. קוד המורס הבינלאומי שבו נעשה שימוש ברוב חלקי העולם נקבע בשנת 1851.
ציטוטים
”בעיקר היה מעניין ללמוד את השפה העברית“![הקשר הרב דורי](https://www.ravdori.co.il/wp-content/themes/ravdori/images/general/logo-mail.jpg)