אבי, עקיבא וינשטיין
![](https://www.ravdori.co.il/wp-content/uploads/2018/01/20171025_105054.jpg)
![](https://www.ravdori.co.il/wp-content/uploads/2018/01/תמונה1-9.png)
קורות חייו של אבי, עקיבא וינשטיין, שזורים בהיסטוריה של טרום הקמת המדינה והשתתפות הישוב היהודי במאבק בנאצים במלחמת העולם השנייה והסיוע לניצולים במחנות במסגרת השירות בצבא הבריטי.
הדברים נלקחו מדברים שסיפר לילדי לצורך כתיבת "עבודת השורשים" שלהם במסגרת בית הספר.
אבי, בן ליהודית וחיים וינשטיין, נולד בשנת 1923 בישראל. דור רביעי בארץ. סבו, ר' נחום וינשטיין, היה המוהל הראשון של תל אביב וקיבל את פרס דיזנגוף. הוא ואחיו היו ממייסדי תל-אביב ושמו מונצח על גלעד בשדרות רוטשילד בתל אביב. בנוסף נקרא רחוב בתל אביב על שם ר' נחום וינשטיין, שהיה איש צדיק ואישיות מכובדת ונערצת בעיר.
ילדות רגילה עברה על אבי: בית ספר דתי ותיכון מקצועי.
בפרוץ מלחמת העולם השנייה, התגייס אבי לבריגדה היהודית שהייתה חטיבה בצבא הבריטי ולחם בזירת אירופה נגד הגרמנים. בתום המלחמה היה עד לאסון הגדול שארע לעם ישראל, השואה הנוראית. הוא ביקר במחנות הריכוז, ראה את המשרפות ותאי הגזים ופגש יהודים שניצלו ונראו כשלדים ואור כבוי בעיניהם. יחד עם חבריו לבריגדה היהודית נרתם לפעולות הצלה ועזרה.
עם חזרתו לארץ, עדיין בימי המנדט הבריטי הצטרף לשורות הלח"י, שהיה ארגון מחתרתי יהודי, ולטענת אבי נלחם כדי לגרש את האנגלים ולהביא להקמת מדינה יהודית. החוויה הקשה שעבר באירופה הותירה בו רצון עז ללחום למען הקמת מדינה יהודית בארץ ישראל. באחת הפעילויות שנועדה לגייס כסף לארגון הלח"י השתתף אבי בניסיון שוד בנק ברקליס בתל אביב. במהלך השוד נפצע אבי ברגלו, הספיק להטמין את אקדחו ונתפס. הוא הושם במאסר בכלא עכו ונדון לעונש מוות בתלייה. אנשי הלח"י ניסו להבריחו מבית החולים אולם הוא סירב. הוא דבק באליבי מבויים שהוכן מבעוד מועד וטען שהוא חף מפשע ואין לו קשר למבצע של הלח"י. האליבי היה שהוא חייל משוחרר מהצבא הבריטי והגיע למקום כדי לבקר בלשכת העבודה הסמוכה ובמקרה נקלע לאזור המבצע של הלח"י. בזכות קשריו של סבא רבא, נחום וינשטיין, עם הנציבות הבריטית בארץ, שוחרר אבי מהכלא וניצל מחבל התלייה. לימים הוכר על ידי משרד הביטחון כנכה צה"ל בגין פציעתו בפעולה זו.
מאוחר יותר הצטרף לקואופרטיב "דן", שם קבל תעודות הצטיינות כמו: "ידי זהב" וממנו פרש לגמלאות.
בשנת 1949 נשא לאשה את אמי, חנה, ויחד הקימו משפחה חמה ואוהבת.
![תמונה 1](https://www.ravdori.co.il/wp-content/uploads/2018/01/IMG-20180110-WA0000-300x169.jpg)
הזוית האישית
לסיפור: רחוב ויינשטיין על שם סבא רבא שלי
מילון
עבודת השורשיםהיא פרויקט שנתי המוטל בדרך כלל על תלמידי כיתות ז' או ח' בחטיבות הביניים בישראל, שמטרתו היא תיעוד המורשת המשפחתית האישית של התלמיד.
ציטוטים
”יחד עם אמי, חנה, הקימו משפחה חמה ואוהבת.“![הקשר הרב דורי](https://www.ravdori.co.il/wp-content/themes/ravdori/images/general/logo-mail.jpg)