סיפור העלייה של יהודי עיראק לארץ
![](https://www.ravdori.co.il/wp-content/uploads/2018/02/WhatsApp-Image-2017-12-06-at-12.48.33-1.jpeg)
![](https://www.ravdori.co.il/wp-content/uploads/2018/02/WhatsApp-Image-2018-01-10-at-12.31.30-1.jpeg)
העלייה לישראל והרקע להגשמתה
שמי דינה צמח, נולדתי ב- 15.9.38 בבגדד שבעיראק. אני נשואה ויש לי שלושה ילדים (2 בנים ובת) ושלושה נכדים (נכדה בת 16 ותאומים בני 11). פרשתי מהעבודה בשנת 2003 אחרי תקופה של כ-40 שנות שרות כעובדת מדינה.
הרקע לעליית יהודי עיראק לארץ ישראל בשנות החמישים
ליהודי עיראק היסטוריה בת כאלפיים שנה. הם חיו כקהילה הומוגנית, עצמאית אשר שמרה על מסורת היהדות. הקהילה גאה שהייתה לה השפעה רבה כמעט בכל תחום בחיי החברה העיראקית, בעיקר בתחום הכלכלי בשנות העשרים והשלושים. הקילה שרדה בחסותה של הממלכה ההאשמית, כשפייצל הראשון היה מלך על עיראק. החיים התנהלו כסדרם לאורך השנים עד עליית הנאצים לשלטון, ובשנים אלה האנטישמיות הרימה ראש וגייסה לצידה את המופתי שכרת ברית עם הנאצים. על היהודים לא פסחו הגזרות והשיא היה בפרוץ הפרעות בשנת 1941 "הפרהוד". ההמון הוסת ובזעם יצא בהמוניו לרחובות לשפוט שפטים ב"יהוד" וביצע טבח שתוצאותיו מאות הרוגים ופצועים, לרבות בזיזת רכוש והטלת אימה ופחד על היהודים בעיראק, במיוחד יהודי בגדד.
מנהיגות היישוב בארץ ישראל החליטה להושיט עזרה ליהודי עיראק. שליחים מהארץ יצאו לפעול בעיראק לשם הקמת מחתרת של צעירים, שגויסו למטרה זו, הודרכו ואומנו להשתמש בנשק להגנה עצמית, ללמוד עברית ולהיות מוכנים לעת צרה. למעשה היו אלה שנות התארגנות לקראת הקמתה של מדינת ישראל, שקיבלה את עצמאותה בשנת 1948. במלחמת השחרור הובסה הדיביזיה העיראקית, והמשלוח שב לבגדד מוכה ומנוצח, דבר שהלהיט את השנאה כלפי היהודים.
עם הקמת המדינה גבר הלחץ על יהודי עיראק, הם פוטרו מעבודות בממשלה ובמוסדותיה וכמו כן, נסגרו בתי הספר והאוניברסיטאות בפני יהודים. צעירים רבים הושלכו לבתי הכלא באשמות שווא ובטענה שהם ציונים או קומוניסטים והם נשפטו מיד בבית משפט צבאי שאין לערער על פסיקתו.
שליחי הסוכנות היהודית פעלו רבות יד ביד עם הצעירים על מנת ליצור אווירה של עלייה בלתי ליגאלית שנמשכה עד חקיקת חוק יציאת יהודי עיראק. החוק התקיים בתנאים מחפירים, עם הגבלת הוצאת רכוש או כסף מעל 50 ליש"ט. רוב היהודים נרשמו לעלייה במתכונת הזו למורת רוחם.
סיפור הקליטה המשפחתי והאישי שלי והשתלבותי בישראל
אני ומשפחתי עלינו לישראל בשנת 1951 (בהיותי בת 12, בת יחידה) במסגרת התנאים לעלייה.
הסיבה לעלייה ולהגשמת החלום של הוריי לחיות בארץ ישראל במדינה משלנו נבעה מההרגשה שאנחנו לא רצויים בעיראק. מצב היהודים היה מאוד רע עם הכרזת האו"ם על הקמת מדינת ישראל.
בשנות העלייה הראשונות חבלי הקליטה היו קשים. המדינה הייתה בתחילת דרכה ולא היו לה המשאבים והתנאים לקליטת עליה גדולה. עברנו תקופה מאוד קשה במעברות, חורף קשה באוהלים, ההורים היו במצוקה קשה, תנאי המגורים היו בלתי נסבלים, חוסר מקורות פרנסה, אי ידיעת השפה, קשיי השתלבות חברתית, מסגרת חינוכית רפויה וקושי לתקשר עם המוסדות. אך למרות הקשיים, עברנו את התקופה ונשארו ממנה זיכרונות רבים, חלקם פחות טובים, אבל גם יפים.
בישראל הונהגה מדיניות של "כור ההיתוך" לפיה יש ליצור חברה מנותקת ממסורת וממנהגי גלות, שעבורנו זה אומר שנשכח ונשאיר מאחור את כל מה שידענו והבאנו. מעכשיו צריך ללמוד איך עלינו להתנהל במקום החדש.
מבחינתי הקושי היה שהייתי צריכה לבנות חברויות חדשות. התחברתי עם חברים מרקע שונה כך שנחשפתי לתרבויות שלא ידעתי עליהן, היה לי מאוד מסקרן לשמוע סיפורים וחוויות של אחרים וזה ממחיש את ההרגשה שהגענו לארץ כדי לחיות כאן יחד – יהודים מעדות שונות. בדיעבד, היום יודעים שזה לא היה נכון כי אחרי תקופה של מספר שנים, לאט לאט למדנו, התקדמנו, השתלבנו בכל התחומים ואהבתנו למדינה התחזקה.
לסיכום אני מרוצה ממה שעשיתי בחיים וגם הצלחתי ללמוד, לעבוד במקום מכובד, להקים משפחה, עם ילדים מקסימים, והדובדבן הם הנכדים. לשמחתי, הדור החדש, קרי הילדים שלנו, מבקשים מאתנו לספר ולקיים את המנהגים המשפחתיים שלנו ובעיקר להכין את המאכלים, שהם מאוד אוהבים. כך שהמסורת אינה נשכחת.
הורי
הזוית האישית
סבתא דינה צמח: ברצוני להדגיש שהמפגש הבין דורי שמתקיים בבית הספר אלון בהרצליה יצר חלון הזדמנות לעבודה משותפת עם נכדתי המקסימה אביב, איתה אני חוזרת אחורה בשנים, לימים שעליתי לארץ בהיותי ילדה בת 12, בערך בגיל הנכדה. תהי זו סגירת מעגל. המסקנה שלי שזאת הזדמנות שלא שיערתי שתהיה לי. אפשרות לספר את הסיפור, זאת הזדמנות יחידה. אני רוצה לציין שזה החזיר אותי לתקופה בהתרגשות, אפשר להגיד "סערת רגשות".
אביב צמח: אני רציתי להשתתף בתכנית הזו כי לא הכרתי את המשפחה של סבתא שלי סבתא בת יחידה ורציתי לדעת על העבר שלה ושל משפחתה ולמדתי עליהם רבות. לפני שהגעתי לפרויקט ידעתי רק רקע כללי של סיפור החיים שלה ורציתי לדעת יותר על העלייה שלה ועל מה שהיא עברה ובנוסף, חשבתי שזה יהיה נחמד ללמד את סבתא שלי איך להשתמש במחשב וללמד אותה דברים חדשים.
מילון
פרעותפעולה קבוצתית אלימה כנגד קבוצה אתנית או דתית מובדלת בידי ההמון (אך לעיתים בעידוד השלטונות), במטרה להביא לפגיעה חסרת הבחנה בנפש וברכוש של הקבוצה הנפגעת
ציטוטים
”ואהבת לרעיך כמוך“![הקשר הרב דורי](https://www.ravdori.co.il/wp-content/themes/ravdori/images/general/logo-mail.jpg)